\documentclass[a4paper]{article}
\usepackage[latin1]{inputenc}
\usepackage[OT2,T1]{fontenc} % NB! viimasena see, mida põhliselt
                             % kasutad.  Antud juhul T1 on tavaline
                             % ladina tähestik
\usepackage[russian,estonian]{babel}
\usepackage{oldgerm}

\newcommand{\bs}{\ensuremath{\backslash}}
\newcommand{\textrus}[1]{\foreignlanguage{russian}{#1}}
% See oli siis mõne venekeelse sõna või rea tarvis
\newcommand{\rus}{\selectlanguage{russian}}
\newcommand{\est}{\selectlanguage{estonian}}
% See on kogu teksti vene/eesti keelde lülitamiseks
\newenvironment{russian}
  {\begin{otherlanguage}{russian}}
  {\end{otherlanguage}}
% Ja see on venekeelse keskkonna definitsioon, hää kui palju ridu või
% lõike, või kui tahad teha luuletusi jms.


\title{Lühikene juhatus \LaTeXe kasutamiseks\\
neile kes juba natuke asja tunnevad}
\author{Ott Toomet}



\begin{document}
\maketitle

\begin{abstract}
  Siin on lühidalt kirjeldatud installerimise ning eesti ja vene keele
  kasutamise võimalusi ühes dokumendis, vanade (gooti-) kirjade
  kasutamist \LaTeXe-s ja \emph{pdf}-failide tegemist.  Aluseks on
  \emph{tetex 1.0.7} \TeX-i pakett.
\end{abstract}



\section{\TeX-i globaalne ja lokaalne paigaldamine}
\label{sec:paigaldamine}

Failide leidmiseks kasutab \texttt{tetex} s\"{u}steemi mida kutsutakse
\emph{kpathsearch}.  Selle p\~{o}m\~{o}te on lihtne ja kaval -- selle
asemel et otsida faile m\~{o}\~{o}da ketast (mis on suhteliselt
aeglane), koostatakse k~oigist \TeX-i failidest nimekiri ja otsitakse
faili s"a"alt.  See on palju kiirem viis.

Teiseks teeb \emph{kpathsearch} installeerimise lihtsaks.
P~ohim~otteliselt v~oib uued failid installeerida "uksk~oik kuhu
(siiski \emph{kpathsearch} otsimispiirides), kui failid on nimekirjas
olemas, siis nad s"a"alt "uksk~oik kust ka leitakse.

Globaalne installatsioon asub enamasti kataloogis
\texttt{/usr/share/texmf} (sellel kataloogile viitan ma edaspidi kui
\texttt{\$TEXMF}).  Lokaalne installatsioon v~oib asuda mitmes kohas:
\begin{itemize}
\item Globaalses \TeX-i konfiguratsioonifailis failis
  \texttt{\$TEXMF/web2c/texmf.cnf}.  S"a"al on umbes niisugused read: 
\begin{verbatim}
TEXMFMAIN = /usr/share/texmf
TEXMFLOCAL = /usr/local/share/texmf
HOMETEXMF = $HOME/texmf
TEXMF = {!!$HOMETEXMF,!!$TEXMFLOCAL,!!$TEXMFMAIN}
\end{verbatim}% emacs tahab siin $-t
  Ehk siis s"usteemne installatsioon asub kataloogis
  \texttt{/usr/share/texmf}, lokaalne \texttt{/usr/local/share/texmf}
  ja koduinstallatsioon kataloogis \texttt{\$HOME/texmf}.
                                %
\item K~oiki eelpool toodud katalooge ja konfiguratsioonifaile saab ka
  keskkonnamuutujatega kohaldada.
\end{itemize}
Seega vaikimisi vaatab \TeX kolme kohta vajalike failide otsimiseks.
Oluline on jxrjekord -- vaikimisi on too esiteks kodu-, siis lokaalne-
ja l~opuks s"usteemne kataloog.  Niisuguse j"arjekorra m~ote on et
omainstalleeritud asjadel on alati eelis s"usteemsete ees.

Uute pakettide, fontide v~oi muude asjade paigaldamine k"aib nii:
\begin{enumerate}
\item M~otle v"alja mis tasemele tahad asju paigaldada.  Kui nood
  peaks olema k"attesaadavad ka teistele kasutajatele, siis soovitan
  paigaldada lokaalselt.  Kui ainult Sulle, siis koju.  S"usteemset
  paigaldust ma "uldiselt ei soovita, kui \TeX-i uuendada, siis
  v~oivad muudetud s"usteemsed failid kergesti kaduma minna.  Vastava
  taseme juurkataloogile on edaspidi viidatud kui \texttt{\$TEXMF}.
\item Tee vajalik juurkataloog (vaikimisi v"a"artuste korral siis kas
  \texttt{/usr/local/share/texmf} v~oi \texttt{\$HOME/texmf} (kui teda
  juba ei ole).
\item Tee vastav alamkataloog, et kuhu failid kopeerida.  Soovitav
  j"argida s"usteemset kataloogipuud (kuigi \emph{kpathsearch} puhul
  pole too tegelikult oluline, v.t. eespool).
\item Kopeeri failid sinna alamkataloogi.
\item V"arskenda vastav \emph{kpathsearch}-i nimekiri.  See k"aib
  k"asuga
\begin{verbatim}
mktexlsr <\$TEXMF>
\end{verbatim}
  kus kataloog on siis vastava installatsiooni asukoht (n"aiteks kodu
  puhul \texttt{\$HOME/texmf}).  \texttt{mktexlsr} k"aib ise k~oik
  vajalikud alamkataloogid l"abi.
\item Vajadusel tuleb kohandada ka konfiguratsioonifaile.
\end{enumerate}



\section{Poolitusreeglite h"a"alestamine}
\label{sec:poolitus}

\LaTeX-i poolitusreeglid on "uldiselt kirjas igale keelele
(kirjaviisile) vastavas failis, failid asuvad kataloogis
\texttt{/usr/share/texmf/tex/generic/hyphen}.  Vastav
konfiguratsioonifail on
\texttt{/usr/share/texmf/tex/generic/config/language.dat}.  Lokaalselt
eesti keele poolituse lisamiseks on vaja redigeerida
\texttt{language.dat}-faili (ehk teha sellest lokaalne koopia) ning
lisada \TeX-i kataloogi eesti keele poolituse fail (leiab v~orgus nime
all \texttt{hyphen.estonian}).  Sobivad kohad on
\hfil\texttt{\$TEXMF/tex/generic/config} konfiguratsiooni- ning
\texttt{\$TEXMF/tex/generic/hyphen} poolitusreeglite tarvis.  Kui
failid on paigaldatud, tuleb \emph{kpathsearch}-i nimekiri uuendada
(v.t. \ref{sec:paigaldamine}.~{}osa).

Seej"arel tuleb poolitusfailis m"arkida "ara et milliste keelte
poolitust soovitakse kasutada, valida m~onede keelte puhul meeldivad
variandid (nt. briti v~oi ameerika inglise keel) ning lisada m"arge
eesti keele kohta.  N"aiteks soome keele rea ette v~oib lisada rea
\begin{verbatim}
estonian  hyphen.estonian
\end{verbatim}

Seej"arel tuleb tekitada uus \LaTeX-i baasformaat.  Too k"aib k"asuga
\begin{verbatim}
initex /usr/share/texmf/tex/latex/config/latex.ini
\end{verbatim}
Oluline on et \texttt{initex} kirjutab uue formaadi
(\texttt{latex.fmt}) ja logifaili (\texttt{latex.log}) k"aesolevasse
kataloogi, seega saab \texttt{initex}-i kasutada ainult kataloogis
kuhu Sul on kirjutamis~oigus.  \texttt{initex}-i loodud
\texttt{latex.fmt} (soovitavalt ka \texttt{latex.log}, et hiljem teada
mis t"apselt tehti) tuleb seej"arel kopeerida kuhugi \TeX-i
kataloogipuusse (sobiv koht on \texttt{\$TEXMF/web2c}) ja seej"arel
v"arskendada \emph{kpathsearch} nimekirji
(kirjeldatud~\ref{sec:paigaldamine}. osas).




\section{Eesti ja vene keele kasutamine \LaTeX-is}


\TeX on originaalkujul 7- või 8-bitine tekstitöötlussüsteem ja ei luba
otseselt kasutada unicode 16 või 32 bitiseid sümboleid, mis toetavad
korraga erinevaid keeli (\TeX-i laiendatud variant \emph{omega}, mis
tuleb \emph{tetex}-iga kaasa, on unikoodi põhine).  Seega on vajalik
8-bitistesse märkidesse mahutada erinevate keelte sümbolid.  Korraga
on võimalik ühtses märgisüsteemis kasutada näiteks ladina- ja vene
tähestikku aga siis ilma täpitähtedeta (täpitahti saab ikkagi teha
,,originaalkujul'', nii nagu 7-bitise sisendiga \TeX-is).


\subsection{Üksikud venekeele katked eestikeelses tekstis}

Et \LaTeX teaks, milline tegelik kirjakuju tuleb vastavusse panna
8-bitiste koodidega, tuleb kasutada pakette \texttt{{\bs}inputenc},
\texttt{{\bs}fontenc} ja \texttt{{\bs}babel}.  Kui soovid kasutada
korraga vene- ja eesti keelt koos täpitähtedega, tuleb preambulasse
(enne \texttt{{\bs}begin\{document\}}-i) kirjutada nii:
\begin{verbatim}
\usepackage[OT2,T1]{fontenc}
\usepackage[russian,estonian]{babel}
\end{verbatim}
Siin \texttt{T1} tähendab ,,uut'' \LaTeX-i koodingut, mis vastab
enam-vähem eesti keele (ja teiste ladina tähestikuga keelte)
standardile, ning \texttt{OT2} on ,,vana'' vene kodeering, mis paneb
ladina tähtedele vastavusse vastavad vene tähed.  Niimoodi et
\emph{L}-le vastab \textrus{L} ja umbes nii (täpsemalt
vt. tabel~\ref{tab:OT2}%
\footnote{Kooditabel põhineb paljuski Matthias Ellerti vastaval
  tabelil. Aitäh.}).  Siinkohal on oluline teada, et vaikimisi
kasutatakse toda keelt, mis on käsus \verb|\usepackage[...]{babel}|
nurksulgudes viimane.  Praeguse meetodi korral on mõistlik kasutada
viimasena eesti keelt, kuna siin kirjeldatud meetod sobib ainult
lühikeste venekeelsete katkete tarvis.  Pika venekeelse jutu tarvis on
parem kasutada koodingut \emph{T2A} (vt.~{}osa~\ref{sec:T2A}).

Vene keele sisselülitamiseks pakub \emph{babel} kolm võimalust.  Kõik
võimalused lülitavad ümber nii kirjakuju kui ka poolitusreeglid (juhul
kui vene poolitus on sisse lülitatud).  Esiteks võib paar venekeelset
sõna sisestada niimoodi:
\begin{quote}
  \verb|\foreignlanguage{russian}{Kopeek\cyrhrdsn}|
  \begin{flushright}
    \foreignlanguage{russian}{Kopeek\cyrhrdsn}
  \end{flushright}
\end{quote}

Teiseks on võimalik kasutada käsku \verb|\selectlanguage|.  Näiteks nii:
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\selectlanguage{russian}
po-russki
\selectlanguage{estonian}
ja jälle maakeeles
\end{verbatim}
  \begin{flushright}
    \selectlanguage{russian}
    po-russki
    \selectlanguage{estonian}
    ja jälle maakeeles
  \end{flushright}
\end{quote}

Kolmandaks on võimalik kasutada keskkonda \emph{otherlanguage}:
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\begin{otherlanguage}{russian}
  Se\U{i}chas dlinny\U{i} primer po-russki
  \begin{verse}
    Beleet parus odinoki\u{i}\\
    v tumane morya golubom,

    chto ishchet on v strane daleko\u{i},\\
    chto kinul on krayu rodnom...
  \end{verse}
\end{otherlanguage}
\end{verbatim}
                                %
  \hfill\begin{minipage}{7cm}
    \begin{otherlanguage}{russian}
      Se\U{i}chas dlinny\U{i} primer po-russki
      \begin{verse}
        Beleet parus odinoki\u{i}\\
        v tumane morya golubom,

        chto ishchet on v strane daleko\u{i},\\
        chto kinul on krayu rodnom...
      \end{verse}
    \end{otherlanguage}
  \end{minipage}
\end{quote}

Kõiki meetodeid on võimalik makrodega lühendada.  Näiteks võib
preambulasse panna niisugused definitsioonid:
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\newcommand{\textrus}[1]{\foreignlanguage{russian}{#1}}
\newcommand{\rus}{\selectlanguage{russian}}
\newcommand{\est}{\selectlanguage{estonian}}
\newenvironment{russian}
  {\begin{otherlanguage}{russian}}
    {\end{otherlanguage}}
\end{verbatim}
\end{quote}
Nüüd võib mõne venekeelse sõna tekitada käsuga 
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\textrus{Nu zayac, pogodi!}
\end{verbatim}
  \begin{flushright}
    \textrus{Nu zayac, pogodi!}
  \end{flushright}
\end{quote}
Ja pikema lõigu niiviisi:
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\begin{russian}
  Zhil-byl os\"{e}l.  Kogda on sostarilsya, khozyain stal 
  durno s nim obrashchat{\cyrsftsn}sya...
\end{russian}
\end{verbatim}
                                %
  \hfill\begin{minipage}{7cm}
    \begin{russian}
      Zhil-byl os\"{e}l.  Kogda on sostarilsya, khozyain stal 
      durno s nim obrashchat{\cyrsftsn}sya...
    \end{russian}
  \end{minipage}
\end{quote}

Kõigil kolmel meetodil on omad eelised.  Esimene meetod sobib eeskätt
paari sõna või üksikute tähtede teksti kirjutamiseks.  Teine meetod
sobib pikkadeks lõikudeks (terve peatükk vms.) ja viimane meetod
millekski vahepäälseks, nagu näiteks paar lõiku, üks luuletus vms.

Eraldi tuleb märkida niisuguste vene märkide kasutamist mis antakse
latehhi käsuga.  Sõnavahe on \LaTeX-is kahetähenduslik -- ta tähendab
ühest küljest sõnavahe, aga teisest küljest ka käsu lõppu.  Käsu lõpu
järel tähendab ta kokkuleppeliselt \emph{ainult käsu lõppu aga mitte
  sõnavahet}!  Seega kirjutades \verb|Zdes\cyrsftsn d\cyrsftsn yavol!|
on tulemuseks \textrus{Zdes\cyrsftsn d\cyrsftsn yavol!}.  Kui
soovitakse saada \textrus{Zdes{\cyrsftsn} d\cyrsftsn yavol!} tuleb
kirjutada näiteks \\ \verb|Zdes{\cyrsftsn} d\cyrsftsn yavol!|.
Kellele see viis tüütu tundub võiks heita pilgu paketile
\texttt{xspace}. 


\subsection{Pikk venekeelne tekst}
\label{sec:T2A}

Pikk venekeelne tekst on mõtekas kirjutada kohe mingis vene koodingus
(näiteks \emph{KOI-8}-s).  Siis tuleb faili preambulasse kirjutada
niisugused read:
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\usepackage[koi-8]{inputenc}
\usepackage[T2A]{fontenc}
\usepackage[russian]{babel}
\end{verbatim}
\end{quote}
Ja ülejäänud tekst \emph{KOI-8} koodingus, kus siis pole enam küsimust
üksikute vene märkide tekitamiseks.



\begin{table}[p]
  \small
  \begin{tabular}{|cc|cc|l|}
    \hline
    {\cyr A} & {\cyr a} & \texttt{A} & \texttt{a} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr B} & {\cyr b} & \texttt{B} & \texttt{b} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr V} & {\cyr v} & \texttt{V} & \texttt{v} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr G} & {\cyr g} & \texttt{G} & \texttt{g} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \'{G}} & {\cyr \'{g}} & \texttt{$\backslash$'\{G\}} &
    \texttt{$\backslash$'\{g\}} &
    Mak. \\
    \hline
    {\cyr D} & {\cyr d} & \texttt{D} & \texttt{d} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Dj} & {\cyr dj} & \texttt{Dj} & \texttt{dj} &
    Serb \\
    \hline
    {\cyr E} & {\cyr e} & \texttt{E} & \texttt{e} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \"{E}} & {\cyr \"{e}} & \texttt{$\backslash$"\{E\}} &
    \texttt{$\backslash$"\{e\}} &
    Rus., Blr. \\
    \hline
    {\cyr \CYRIE} & {\cyr \cyrie} & \texttt{{\bs}CYRIE} &
    \texttt{{\bs}cyrie} &
    Ukr. \\
    \hline
    {\cyr Zh} & {\cyr zh} & \texttt{Zh} & \texttt{zh} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Z} & {\cyr z} & \texttt{Z} & \texttt{z} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \CYRDZE} & {\cyr \cyrdze} & \texttt{{\bs}CYRDZE} &
    \texttt{{\bs}cyrdze} &
    Mak. \\
    \hline
    {\cyr I} & {\cyr i} & \texttt{I} & \texttt{i} &
    Rus., Ukr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \CYRII} & {\cyr \cyrii} & \texttt{{\bs}CYRII} &
    \texttt{{\bs}cyrii} &
    Ukr., Blr., Russian until 1917 \\
    \hline
    {\cyr \"{\CYRII}} & {\cyr \"{\i}} &
    \texttt{$\backslash$"\{{\bs}CYRII\}} &
    \texttt{$\backslash$"\{$\backslash$i\}} &
    Ukr. \\
    \hline
    {\cyr \U{I}} & {\cyr \U{i}} & \texttt{$\backslash$U\{I\}} &
    \texttt{$\backslash$U\{i\}} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul. \\
    \hline
    {\cyr J} & {\cyr j} & \texttt{J} & \texttt{j} &
    Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr K} & {\cyr k} & \texttt{K} & \texttt{k} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \'{K}} & {\cyr \'{k}} & \texttt{$\backslash$'\{K\}} &
    \texttt{$\backslash$'\{k\}} &
    Mak. \\
    \hline
    {\cyr L} & {\cyr l} & \texttt{L} & \texttt{l} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Lj} & {\cyr lj} & \texttt{Lj} & \texttt{lj} &
    Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr M} & {\cyr m} & \texttt{M} & \texttt{m} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr N} & {\cyr n} & \texttt{N} & \texttt{n} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Nj} & {\cyr nj} & \texttt{Nj} & \texttt{nj} &
    Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr O} & {\cyr o} & \texttt{O} & \texttt{o} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr P} & {\cyr p} & \texttt{P} & \texttt{p} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr R} & {\cyr r} & \texttt{R} & \texttt{r} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr S} & {\cyr s} & \texttt{S} & \texttt{s} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr T} & {\cyr t} & \texttt{T} & \texttt{t} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \CYRTSHE} & {\cyr \cyrtshe} & \texttt{{\bs}CYRTSHE} &
    \texttt{{\bs}cyrtshe} &
    Serb \\
    \hline
    {\cyr U} & {\cyr u} & \texttt{U} & \texttt{u} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \U{U}} & {\cyr \U{u}} & \texttt{$\backslash$U\{U\}} &
    \texttt{$\backslash$U\{u\}} &
    Blr. \\
    \hline
    {\cyr F} & {\cyr f} & \texttt{F} & \texttt{f} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Kh} & {\cyr kh} & \texttt{Kh} & \texttt{kh} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Ts} & {\cyr ts} & \texttt{Ts} & \texttt{ts} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Ch} & {\cyr ch} & \texttt{Ch} & \texttt{ch} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr \CYRDZHE} & {\cyr \cyrdzhe} & \texttt{{\bs}CYRDZHE} &
    \texttt{{\bs}cyrdzhe} &
    Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Sh} & {\cyr sh} & \texttt{Sh} & \texttt{sh} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul., Mak., Serb \\
    \hline
    {\cyr Shch} & {\cyr shch} & \texttt{Shch} & \texttt{shch} &
    Rus., Ukr., Bul. \\
    \hline
    {\cyr \CYRHRDSN} & {\cyr \cyrhrdsn} & \texttt{{\bs}CYRHRDSN} &
    \texttt{{\bs}cyrhrdsn} &
    Rus., Bul. \\
    \hline
    {\cyr Y} & {\cyr y} & \texttt{Y} & \texttt{y} &
    Rus., Blr. \\
    \hline
    {\cyr \CYRSFTSN} & {\cyr \cyrsftsn} & \texttt{{\bs}CYRSFTSN} &
    \texttt{{\bs}cyrsftsn} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul. \\
    \hline
    {\cyr \CYREREV} & {\cyr \cyrerev} & \texttt{{\bs}CYREREV} &
    \texttt{{\bs}cyrerev} &
    Rus., Blr. \\
    \hline
    {\cyr Yu} & {\cyr yu} & \texttt{Yu} & \texttt{yu} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul. \\
    \hline
    {\cyr Ya} & {\cyr ya} & \texttt{Ya} & \texttt{ya} &
    Rus., Ukr., Blr., Bul. \\
    \hline
    {\cyr \CYRIZH} & {\cyr \cyrizh} & \texttt{{\bs}CYRIZH} &
    \texttt{{\bs}cyrizh} & Russian until 1917 \\
    \hline
    {\cyr \CYRYAT} & {\cyr \cyryat} & \texttt{{\bs}CYRYAT} &
    \texttt{{\bs}cyryat} & Russian until 1917 \\
    \hline
    {\cyr \CYRFITA} & {\cyr \cyrfita} & \texttt{{\bs}CYRFITA} &
    \texttt{{\bs}cyrfita} &  Russian until 1917 \\
    \hline
    {\cyr N0} & & \texttt{N0} & & \\
    \hline
    {\cyr <} & {\cyr >} & \texttt{<} & \texttt{>} & \\
    \hline
  \end{tabular}
  \caption{OT2 olulisemad sümbolid
    \label{tab:OT2}}
\end{table}




\clearpage
\section{Vana stiili kirjad}
\label{sec:oldgerm}

Pakett \texttt{oldgerm} pakub kolme liiki vana tüüpi kirju: gooti-,
swaabi- ja fraktuurkirja.  Vastavate kirjade kasutamiseks tuleb päises
öelda
\begin{verbatim}
\usepackage{oldgerm}
\end{verbatim}
Vastavad käsud on antud tabelis~\ref{tab:oldgerm}.

\begin{table}[htbp]
  \centering
  \begin{tabular}{lll}
    \hline
    kiri             & lühike käsk & pikk käsk\\
    \hline
    \textgoth{Gooti} & \verb|\textgoth{}| & \verb|\gothfamily|\\
    \textswab{Swaabi} & \verb|\textswab{}| & \verb|\swabfamily|\\
    \textfrak{Fraktuur} & \verb|\textfrak{}| & \verb|\frakfamily|\\
    \hline\hline
  \end{tabular}
  \caption{Vanad kirjad ja vastavad käsud}
  \label{tab:oldgerm}
\end{table}

Täpitähti saab kasutada kas \TeX-i standardkujul või valides õige
sisendkooding.  Nii võib kirjutada näiteks et
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\frakfamily
wiis: s\"{o}av\"{a}e w\"{a}lja
\end{verbatim}
  \begin{flushright}
    \frakfamily
    wiis: s\"{o}av\"{a}e w\"{a}lja
  \end{flushright}
\end{quote}
Õige sisendkoodingu tarvis tuleb preambulas öelda (näiteks kui kasutad
\emph{latin-1} koodingut):
\begin{verbatim}
\usepackage[latin1]{inputenc}
\end{verbatim}
Nii saab kasutada tavalisi \emph{latin-1} täpitähti.  Ainuke häda on
et õ-kriips kipub kole pikk olema.  Veel tuleb arvestada et gooti
kirjas pole õ-tähte!  Õ-d ei saa tekitada ei vastava koodinguga ega
\TeX-i standardkujul (\verb|\~o|).  Eesti vanale kirjaviisile mõeldes
pole too tõtt-öelda suur probleem\ldots 

Küll on vanades kirjades kasutusel kahte tüüpi s-d.  ``Pikk'' s on
kasutusel silbi sees, ``lühike'' s silbi lõpus (aga pane tähele
kirjaviisi!).  Viimase saab kui sisestada \verb|s:|.  Nagu näiteks:
\begin{quote}
\begin{verbatim}
\frakfamily
Ja pärrast sedda sündis:, et Nahas:, Ammonitte kunningas: 
ärrasurri, ja ta poeg sai kunningaks ta as:semele.
\end{verbatim}
  \hfill
  \begin{minipage}[t]{7cm}
    \frakfamily
    Ja pärrast sedda sündis:, et Nahas:, Ammonitte kunningas:
    ärrasurri, ja ta poeg sai kunningaks ta as:semele.
  \end{minipage}
\end{quote}



\clearpage
\section{\emph{pdf}-failide tegemine}
\label{sec:pdf}

\emph{pdf}-faile saab \TeX-s teha õige mitut moodi.  Viimasel ajal on
üha paremaks muutunud \texttt{pdflatex}.  Kirjeldan siin viisi kuidas
teha \emph{pdf}-i \texttt{.dvi}-failidest.

\emph{pdf}-fail on laias laastus pakitud postiskript ja nii teda ka
tehakse -- kõigepäält \texttt{dvips}-iga \emph{dvi}-st postskriptiks
ja siis \texttt{ghostscriptiga} postskriptist \emph{pdf}-iks.
\texttt{dvips}-i käivitamisel tuleb talle öelda et teeks \emph{pdf}-le
vastava postskripti (\texttt{-Ppdf}) ja et ligatuure ära ei rikuks
(\texttt{-G0}).  Seega siis:
\begin{verbatim}
dvips -Ppdf -G0 <failinimi.dvi>
\end{verbatim}
\texttt{ghostscripti} abil \emph{pdf}-i destilleerimisel tuleks öelda
et tegu on A4 paberiga (\texttt{-sPAPERSIZE=a4}):
\begin{verbatim}
ps2pdf -sPAPERSIZE=a4 <failinimi.ps>
\end{verbatim}
Nii teib eelnevast postskript-failist \emph{pdf}.  Probleemideta
teisenevad ka kõik postskript-joonised.

Mõistlik on need käsud kombineerida ühes skriptiks.  Näiteks nii:
\begin{verbatim}
#!/bin/bash
fname=${1%.dvi}
echo "Teen ps-iks..."
dvips -Ppdf -G0 $fname.dvi
echo "Nüüd teen pdf-iks..."
ps2pdf -sPAPERSIZE=a4 $fname.ps
echo "Kommbes: fail on $fname.pdf"
\end{verbatim}

Korralik \emph{pdf} fail sisaldab kõik vajalikud kirjad vektorkujul
(\emph{scalable fonts}).  Selleks sobivad postskripti (\emph{Type1})
kirjad.  Kui vastavaid kirju vektorkujul pole, siis kasutatakse
tavaliselt vaikimisi bitmap-kirju.  Nondega on aga mitmeid probleeme.
Esiteks on bitmap-kirjad tehtud kindla lahutuse tarvis ja v~oivad
teise lahutusega esitades koledad v"alja n"aha.  Teiseks probleemiks
on et \texttt{xpdf~1.x} ei saa nendega üldse hakkama, ja
\texttt{acroread} näitab neid koledasti (kuigi trükib ilusti kui
lahutus ~oige on).  \texttt{ghostscript} ja \texttt{gv} näitavad neid
aga kiiresti ja tipp-topp.  Moodsad \emph{ec}-kirjad ei ole
\emph{tetex~1.0.7}-ga vektorkujul kaasas.  Küll on nad vabalt saadaval
\emph{CTAN} serverites.

Fontide (lokaalne v~oi kodune, vt. osa~\ref{sec:paigaldamine})
installeerimine k"aib nii:
\begin{enumerate}
\item Tõmba \emph{CTAN}-ist \emph{Type1} \emph{ec}-kirjad ja nende
  juurde kuuluv \emph{.map} fail (kokku 60MB).
\item Paki kirjad lahti.  Hää kataloog kuhu nad panna oleks
  \texttt{\$TEXMF/fonts/type1/ec}.  \emph{.map}-fail sobib näiteks
  kataloogi \texttt{\$TEXMF/dvips/config} kus on juba kari sarnaseid
  faile ees.
\item Tee omale koopia \texttt{dvips}-i p"a"akonfiguratsioonifailist
  \texttt{/usr/share/texmf/dvips/config/config.ps}, sobiv koht kuhu
  koopia panna on \texttt{\$TEXMF/dvips/config}, \emph{.map}-faili
  juurde. 
\item Lisa \texttt{dvips}-i konfiguratsioonile \emph{ec}-fontide
  \emph{.map} fail.  Selleks asenda failis niisuguses kohas
\begin{verbatim}
% This shows how to add your own map file.
% Remove the comment and adjust the name:
% p +myfonts.map
\end{verbatim}
  viimane rida reaga
\begin{verbatim}
p +ecpfb.map
\end{verbatim}
  v~oi kuidas iganes Sa \emph{.map}-faili nimetasid.
\item V"arskenda failinimekirja:
\begin{verbatim}
mktexlsr <$TEXMF>
\end{verbatim}
\end{enumerate}

Nüüd peaks ka \emph{ec}-fontidega tulema ilusad \emph{pdf}-failid.

\end{document}