#
@@TAEVAKAART JA TAEVAKALENDER  on programm, mille eesmärgiks on
taevakehade (tähed, planeedid, päike)  näiva liikumise  ja
nähtavustingimuste seadus- pärasuste  piltlik  selgitamine.  Taevakaart näitab
ülevaatlikult  taeva- kehade  asetust   taevavôlvil   sôltuvalt  etteantud  ajast
 ja   kohast. Taevakalender  näitab  taevakehade  tôusude ja loojangute aega ning
selle muutumist  aasta jooksul.  Lisatud selgitused ja tabelid aitavad paremini
môista  taevakehade  näiva  liikumise  süsteemi.  Programm  pole  môeldud
täpsemaks ja pôhjalikumaks tööks -  ta sisaldab  ainult  kôige olulisemat
informatsiooni  ja  tema  täpsus  on  vôrreldav  palja silmaga  vaatamise täpsusega.
#KASUTAMISJUHEND
@@Programmi juhtimise  süsteem on niisugune:  Käivitamisel  loetakse
sisse alglähteandmed,  millest  lähtudes   näidatakse   vastavalt
 pôhimenüüst valitud soovile  TAEVAKAARTI,  TAEVAKALENDRIT,  TABELEID
vôi  SELGITUSI. Lähteandmeid saab muuta,
valides pôhimenüüst UUED LÄHTEANDMED.
@@{Lähteandmete kohta saad täiendavaid selgitusi, kui vajutad ENTERit. }
@@Programmi juhtimisel tasub teada veel et:@
- Hiire vasaku nupu vajutus môjub alati nagu ENTER vôi SPACE  ja parema nupu
vajutus nagu ESC.@
- Andmete sisestamine (aja vôi koha muutmine) käib ülekirjutamise
pôhi- môttel (klahvid BACKSPACE ja DELETE ei toimi).
#LÄHTEANDMED
@@Peamised lähteandmed on  AEG ja KOHT, nende järgi  arvutab
programm  kôik vajaliku.  Aja sisestamisel kehtib üks piirang:
 programmi kasutusaeg  on piiratud  aastatega  1900 ja 2099.
 Koha  valimisel  vôib  arvestada,  et koordinaatide muutus mône kraadi vôrra  ei
môju  märgatavalt  taevakehade näivale  liikumisele.  Nii on  näiteks  mistahes
 Eesti nurgast  vaadates taevakehade  näiv liikumine  sisuliselt ühesugune.
Aja vôi koha muutmisel küsib  programm  alati  täiendavalt  ajavööndit.
{ Ajavööndite kohta  saad täpsemalt teada, kui vajutad ENTERit.
}Peale aja ja koha saab lähteandmete menüüst  määrata,  milliseid  objekte
 programm  taevakaardil  näitab  ja millised  näitamata  jätab.
 Objektide välja lülitamine  on kasulik pildi parema ülevaatlikkuse vôi
sujuvama liikumise saavutamiseks.
@@Programmi käivitamisel loetakse alglähteandmetena kohaks Tartu ning ajaks
arvuti  kella aeg.  Ajavöönd  arvestatakse  vastavalt  Eestis 1997.aastal
kehtivale  süsteemile -  märtsi  viimasest  pühapäevast  oktoobri viimase
laupäevani GMT+03,  muul ajal GMT+02.  Alglähteandmete  järgi
 näidatakse öisel ajal kôiki vôimalikke objekte peale tähtkujude nimede
ning päevasel ajal mitte midagi peale päikese.@
#TAEVAKEHADE NÄIV LIIKUMINE TAEVAVôLVIL
@Kôik taevakehad vôib näiva liikumise järgi üsna selgelt kaheks jaotada:@
 1) Päikesesüsteemi   mittekuuluvad  taevakehad,   millest  näeme  palja
silmaga  pôhiliselt  tähti.   Tähtede  näiv  omavaheline
 asend  päikese- süsteemist vaadatuna on alati ühesugune  ja  kogu nende
liikumine  taeva- vôlvil on pôhjustatud maakera pöörlemisest. Maalt vaadates
paistab,  nagu taevasfäär koos tähtedega pöörleks ümber  taevapooluse.  Tähtede
omavahe- lisest  liikumisest  pôhjustatud  näiv liikumine on nii aeglane,  et
seda on vôimalik tajuda alles tuhandete aastate möödumisel.@
 2) Päikesesüsteemi  kuuluvad  taevakehad,  millest näeme  palja silmaga päikest,
kuud ja viit planeeti. Nende puhul on näha ka liikumist üksteise suhtes,  kuid
see on  Maa pöörlemisest  pôhjustatud liikumisest oluliselt aeglasem.  Päikese
ja planeetide asendi muutust tähtede suhtes on märgata alles mitme päeva
möödudes.  Kuna kôik päikesesüsteemi planeedid liiguvad enam-vähem ühes
tasapinnas,  siis maalt vaadates näeme neid alati  taevas ligikaudu ühel joonel
(ekliptikal) paiknevana.@@
#TAEVAKOORDINAADID
Taevakoordinaatide süsteem  on loodud taevakehade näiva liikumise
seadus- pärasuste selgitamiseks.  See süsteem omab môtet, kuna
kôigi vaadeldavate taevakehade (v.a. Kuu) ja Maa  vahelise kaugusega
vôrreldes  vôib maakera môôtmed  lugeda  nullilähedaseks.  Kôiki
 taevakehasid   vôib   kujutleda paiknemas  lôpmata
 suure  raadiusega   sfääril   (taevasfääril),   mille keskpunktiks  on Maa.
 Inimene,  kes seisab  maakera  pinnal,  näeb alati täpselt poolt sellest sfäärist. Kuna
vaatleme Maad punktina,  siis taeva- kehade omavaheline asetus  ei sôltu
sellest,  millisest  maakera punktist taevasse vaadatakse. Seetôttu saab igale
taevasfääri punktile (ja ühtlasi igale taevakehale) omistada koordinaadid,
nii nagu igale maakera punktile on omistatud  geograafilised koordinaadid.
 Sobivaima  taevakoordinaatide süsteemi saab,  kui pikendada  maakera
pöörlemistelge  môtteliselt  selle lôikumiseni taevasfääriga  ja vôtta kaks
tekkinud lôikepunkti taevasfääri poolusteks (taevapoolusteks), millest
lähtudes saab taevasfäärile joonis- tada meridiaanidest ja paralleelidest
koosneva vôrgustiku. Analoogiliselt Maa ekvaatoriga saab taevasfääril
määrata  taevaekvaatori.  Geograafilise laiusega  analoogilist  koordinaati
 taevasfääril  nimetatakse  käändeks. Kääne omab
väärtust 0° taevaekvaatoril  ja väärtusi ±90°  vastavalt taeva pôhja- ja
lôunapoolusel.  Pikkusega analoogilist koordinaati  nimetatakse otsetôusuks.
  Seda  môôdetakse   tavaliselt   kraadide  asemel  tundides (24h=360°),
 kokkuleppeliselt  omab  ta  väärtust 0  kevadpunktis  (taeva meridiaanil,
kus päike paikneb kevadisel pööripäeval) ja suureneb päikese näiva
liikumise suunas.
#PÄIKESE NÄIV LIIKUMINE
Maa tiirleb  ümber Päikese tasandis,  mida nimetatakse ekliptikaks ja
mis moodustab  Maa ekvaatori tasandiga  nurga
23.5°.  Seetôttu  paikneb päike taevasfääril  alati  ringjoonel,  mis
moodustab  taevaekvaatoriga  samuti nurga 23.5° ja mida nimetatakse
samuti ekliptikaks.  Päike liigub tähtede suhtes  ühtlaselt  mööda  ekliptikat
  ja  teeb  ringi  täpselt  aastaga. Kevadisel
pööripäeval on  päikese otsetôus ja kääne  vastavalt
 0h ja 0°, suvisel  pööripäeval  6h ja +23.5°,  sügisesel
pööripäeval 12h ja 0° ning talvisel pööripäeval 18h ja -23.5°.

@@Kuna päikese kääne on muutuv,  siis muutub  aastaringselt  ka tema kulmi-
natsioonikôrgus.  Eestis muutub  päikese kulminatsioonikôrgus
vahemikus 8 kraadist talvisel pööripäeval kuni 55 kraadini suvisel pööripäeval.

@@Päikese kulminatsiooniaeg = 12h + (Ajavöönd - Geogr.pikkus) + Ajavôrrand
@         (geograafiline pikkus tuleb anda tundides: 1h=15°)
@@Selle valemi järgi  vôib leida  näiteks,  et talveajal on Tartus keskpäev
kell  12.13+ajavôrrand     ja Tallinnas kell  12.21+ajavôrrand.
@@Ajavôrrand näitab  tegeliku päikeseaja  erinevust  keskmisest,  mis  vôib olla
kuni ±17 minutit. Erinevus tekib Maa ebaühtlasest tiirlemiskiirusest
ümber Päikese.  Ajavôrrandi muutumist
aasta jooksul näitab taevakalendril keskmine valge kôverjoon.

#TÄHTEDE LIIKUMISE SôLTUVUS VAATAMISE KOHAST
@Tähtede  näiv  liikumine  sôltub  oluliselt  vaatlemiskoha laiuskraadist,
samas  kui  pikkuskraad  ei oma peaaegu mingisugust tähtsust. Sama laius- kraadi
erinevatel pikkustel liiguvad üle taeva täpselt samad tähed, väike erinevus
tekib ainult kellaaegades.
@@Tähe näiva liikumistrajektoori  sôltuvust
laiuskraadist iseloomustab tema kääne.  Vôrdse  käändega  tähtede
 liikumistrajektoor  samal  laiusel  on täpselt  sama.   Kui  vaadata  taevasse
 pôhjapoolkeralt  geograafiliselt laiuselt L, siis:@
 - Tähed,  mille kääne on suurem kui 90°-L  (Eestis 32°) paistavad alati
horisondist  kôrgemal  (nad ei looju kunagi).  Nende ööpäevase  liikumise trajektoor taevas
on ringjoon, mille keskpunktiks on taevapoolus.@
 - Tähti,  mille  kääne  on  väiksem  kui -(90°-L), pole sellest maakera paigast
vaadates kunagi näha (nad ei tôuse kunagi).@
 - Vahepealse käändega tähed on horisondist kôrgemal mingi osa ööpäevast
(nad tôusevad ja loojuvad).  Hetke,
mil selline täht on horisondist kôige kôrgemal
nimetatakse kulminatsiooniks. Kulminatsioonihetkel on täht alati
täpselt lôunas ja tema    Kulminatsioonikôrgus = Kääne + (90°-L) @
# TÄHE VAADELDAVUSE MUUTUMINE AASTA JOOKSUL
@Kui   poleks   päikest  (koguaeg  valitseks  öö),   siis  poleks  tähtede vaadeldavus
sôltuvuses aastaajast, igal ööpäeval liiguksid üle taeva ühed ja
samad tähed.  Et aga päeval pole tähti taevas näha, siis satub tähtede
nähtavus  sôltuvusse päikese asukohast tähtede suhtes,  mis muutub
aasta- ringselt enam-vähem ühtlaselt.
@@Tähe nähtavuse  sôltuvust  aastaajast  iseloomustab  hästi tema otsetôus.
Kôige  paremini  on  vaadeldavad  tähed,  mille  otsetôus  erineb päikese
otsetôusust  täpselt 12 tunni  vôrra - need tähed  kulmineeruvad  täpselt keskööl.
Samas on  kôige  halvemini  vaadeldavad  tähed,  mille  otsetôus vôrdub  päikese
 otsetôusuga.  Kuna  päikese  otsetôusu  muutumine  aasta jooksul on teada,  siis
kui teame tähe otsetôusu,  saab määrata kuupäeva, mil ta kôige
paremini vaadeldav on.
@@Tähed otsetôusuga 0h  on kôige paremini vaadeldavad sügisesel pööripäeval
(23.sept), kui päikese otsetôus on 12h. Samamoodi on tähed otsetôusuga
6h on  kôige  paremini  vaadeldavad  talvisel  pööripäeval (21.dets),  tähed
otsetôusuga 12h kevadisel pööripäeval (20.märts) ja tähed otsetôusuga
18h suvisel pööripäeval (21.juuni).  Vahepealse  otsetôusuga  tähtede parimad
vaatlustingimused jäävad vastavalt vahepealsele ajale.@
#KUU NÄIV LIIKUMINE JA FAASID
Oma  läheduse  tôttu  Maale  on  Kuu  näiv  liikumine  teiste taevakehade
liikumisest  keerulisem,  seepärast  taevakaart  kuu  täpset  asukohta ei näita.
 Küll  aga  näitab  ta  ära  kuu  faasi,  mille järgi on ligikaudu vôimalik hinnata
ka tema näivat liikumist ja nähtavustingimusi.
@@Kuu faasid vahelduvad umbes 29.5 päevase perioodiga.  Kui Kuu jääb Maa
ja Päikese  vahele,  siis  kuuketast pole üldse näha  ja tegemist on noorkuu
faasiga.  Juba päev hiljem on taevas näha kitsas ) kujuline kuusirp,  mis
hakkab  iga päevaga laienema  (kuu on kasvavas faasis)  kuni  kuuketas on
näha täielikult (täiskuu faas). Seejärel hakkab kuuketas taas kahanema
ja muutub ( kujuliseks. Kahaneva faasi lôpuks saabub taas noorkuu faas.
@@Kasvava faasi ajal tôuseb kuu alati päeva jooksul ja loojub öösel, nii et on
nähtaval  ôhtupoole ööd.  Kahanevas faasis kuu  tôuseb  alati öösel ja loojub
päeval  ning on  seega nähtaval  hommikupoole ööd.  Täiskuu tôuseb enam-vähem
täpselt  ühel ajal päikese
loojanguga ning loojub koos päikese tôusuga, see tähendab on nähtav öö läbi
ja kulmineerub ligikaudu keskööl. Noorkuu faasi ajal tôuseb ja loojub kuu
enam-vähem koos päikesega.
@@Suvel käib täiskuu pôhjapoolkeral madalalt,
umbes sama madalalt kui päike talvel.  Samamoodi käib talvel täiskuu
ligikaudu  sama kôrgelt  kui päike suvel.  Kasvavas faasis kuu käib kevadel
kôrgelt ja sügisel madalalt ning kahanevas faasis kuu kevadel madalalt
ja sügisel kôrgelt.@
#AJAVÖÖND
Ajavöönd näitab, kui palju erineb mingis kohas kellaaeg  Greenwichi ajast
(Greenwich Mean Time = GMT).  Näiteks kuna Eestis on aeg Greenwichi ajast
2 tundi ees,  siis on meie ajavööndiks GMT+02. Kuna aga kellad keeratakse
suveajaks veel tunni vôrra ette, siis on suveajal meie ajavööndiks GMT+03
@@Kehtiv ajavöönd  vôib aegade jooksul muutuda.  Näiteks  kehtis  meil
kuni 1989. aasta  märtsini
veel tunni vôrra  nihutatud aeg  (Moskva aeg),  see tähendab ajavöönd oli
talveajal GMT+03 ja suveajal GMT+04. Veel varem aga kella  kevadel
ja sügisel  ei keeratud  ning  ajavöönd oli  aastaringselt GMT+03.
 Tuleb  arvestada  ka  seda,  et  kôigis  teistes  riikides
kella suveajale  ei keerata  vôi siis keeratakse  teisel ajal. Euroopa riikides
keeratakse  kella  üldiselt  samal ajal  kui  Eestis.  Samas  väiksematel laiustel,
kus päeva pikkus aasta jooksul vähe muutub,  kella aga üldiselt ei keerata.  On
ka riike,  milles kehtiva aja  erinevus  GMT-st  ei vôrdu täisarvu tundidega.
@@Ajavöönd ei oma olulist tähtsust,  kui tahame teada ainult seda,
millised taevakehad  antud  maakera  punktist  vaadates mingil kuupäeval
üle taeva liiguvad.  Ajavöönd  muutub  oluliseks  vaid siis,  kui meid
huvitavad ka täpsed kellaajad.  Näiteks  kui  anda  ajavööndile
eksikombel ühe (tunni) vôrra suurem väärtus, siis
programm näitab taevalaotust sellisena nagu ta oleks olnud tund aega varem.@

